Doseči javnost
Stephane Guisard ima rad zvezde.
Ni čudno, da ima rad tudi severni Čile.
Od tukaj ima enega najlepših pogledov na vesolje.
Tudi ni čudno, da ima rad Evropski južni observatorij
— evropske oči, zazrte v nebo.
Stephane je večkrat nagrajeni francoski fotograf in avtor.
Je tudi eden od ESO-vih foto ambasadorjev.
V dih jemajočih slikah ujame samoto puščave Atacama,
visoko-tehnološko popolnost orjaških teleskopov
in veličastnost nočnega neba.
Kot drugi foto ambasadorji s celega sveta
tudi Stephane pomaga pri širjenju ESO-vega poslanstva.
Širi radovednost, čudenje in navdih
skozi sodelovanje in popularizacijo astronomije.
Sodelovanje je že od nekdaj temelj ESO-vega uspeha.
Pred 50-timi leti
je Evropski južni observatorij
ustanovilo pet držav članic:
Belgija, Francija, Nemčija, Nizozemska in Švedska.
Kmalu so sledile še druge evropske države.
Danska leta 1967, Italija in Švica leta 1982. Portugalska leta 2001
in Združeno kraljestvo leta 2002.
V zadnjem desetletju so se tudi Finska, Španija, Češka in Avstrija
pridružile največji evropski astronomski organizaciji.
Nazadnje se je kot 15. država članica pridružila Brazilija,
ki je tudi prva ne-evropska članica.
Kdo ve, kaj bo prinesla prihodnost?
Skupaj države članice omogočajo najboljšo astronomsko znanost
na največjih svetovnih observatorijih.
To pomaga tudi njihovim gospodarstvom.
ESO tesno sodeluje z industrijo v Evropi in v Čilu.
Zgraditi so morali dovozne ceste.
Vrhove gora so morali zravnati.
Italijanski industrijski konzorcij AES
je zgradil osrednjo konstrukcijo štirih VLT teleskopov.
Vsak teleskop tehta približno 430 ton.
Zgradili so tudi ogromne kupole, visoke kot 10-nadstropna stavba.
Nemška steklarna Schott je za VLT izdelala občutljiva zrcala
— vsako meri v premeru več kot osem metrov, debela pa so le 20 centimetrov.
V REOSC-u v Franciji
so zrcala zbrusili do natančnosti milijoninke milimetra,
preden so se odpravila na dolgo pot do Paranala.
Medtem so univerze in raziskovalne ustanove po vsej Evropi
razvile občutljive kamere in spektrometre.
ESO-vi teleskopi so zgrajeni z davkoplačevalskim denarjem.
Vašim denarjem.
Zato lahko z nami delite vznemirjenje.
Na primer: ESO-va spletna stran je bogat vir astronomskih informacij,
vključno s tisočimi čudovitimi slikami in video posnetki.
ESO ustvarja tudi revije, izjave za javnost
in video dokumentarce, kot je ta, ki ga pravkar gledate.
In širom sveta
Evropski južni observatorij sodeluje na razstavah in znanstvenih sejmih.
Nešteto možnosti je za sodelovanje pri odkrivanju vesolja!
Ali ste vedeli, da se je imen za štiri VLT teleskope
domislilo mlado dekle iz Čila?
17-letna Jorssy Albanez Castilla
je predlagala imena Antu, Kueyen, Melipal in Yepun,
kar v jeziku Mapuche pomeni Sonce, Luna, Južni križ in Venera.
Vključevanje šolskih otrok in študentov, kot je Jorssy, je pomembno.
Tu je prostor za ESO-ve izobraževalne aktivnosti,
kot so vaje za študente in predavanja.
Ko je Venera prečkala Sončevo ploskev leta 2004,
je bil učencem in učiteljem namenjen poseben program.
Leta 2009, ko je bilo Mednarodno leto astronomije,
je ESO dosegel milijone šolskih otrok in študentov po vsem svetu.
Današnji otroci so namreč astronomi prihodnosti.
Vendar pri popularizaciji astronomije nič ne more premagati vesolja samega.
Astronomija je vizualna znanost.
Slike galaksij, zvezdnih kopic in porodnišnic zvezd burijo našo domišljijo.
Ko se ne ukvarjajo z znanostjo,
ESO-vi teleskopi včasih sodelujejo v programu Vesoljski dragulji
— snemajo fotografije za poučevanje in popularizacijo.
Konec koncev slika pove več kot tisoč besed.
Javnost lahko sodeluje tudi pri ustvarjanju teh osupljivih slik
na tekmovanju Skriti zakladi.
Ruski astronomski zanesenjak Igor Chekalin je zmagal na tekmovanju leta 2010.
Njegove čudovite slike temeljijo na pravih znanstvenih podatkih.
Države članice, industrija in univerze.
Preko sodelovanja na vseh mogočih ravneh
je ESO postal ena najuspešnejših astronomskih organizacij na svetu.
In preko vključevanja javnosti ste k sodelovanju v tej pustolovščini vabljeni tudi vi.
Vesolje vas čaka, da ga odkrijete.