Rakentamassa jotain suurta
Tähtitiede on suuri tiede.
Meitä ympäröi valtaisa maailmankaikkeus,
ja kosmoksen tutkiminen vaatii valtavia havaintolaitteita.
Tämä on Palomar-vuoren 5-metrinen Hale-peiliteleskooppi.
Kun Euroopan eteläinen observatorio sai alkunsa, 50 vuotta sitten,
se oli maailman suurin teleskooppi.
ESO:n VLT-teleskooppi Cerro Paranalilla on tämän hetken huipputeknologiaa.
Historian tehokkaimpana observatoriona,
se on paljastanut maailmankaikkeutemme koko loistokkuuden.
Mutta tähtitieteilijät ovat asettaneet tähtäimensä vieläkin suurempiin laitteisiin.
Ja ESO on toteuttamassa heidän unelmansa.
San Pedro de Atacama.
Sullottuna henkeäsalpaavan maiseman ja luonnonihmeiden lomaan,
tämä maalauksellinen kaupunki on koti sekä atacameño-alkuperäiskansalle
että seikkailunhaluisille retkeilijöille.
Sekä ESO:n tähtitieteilijöille ja teknikoille.
Lähellä San Pedroa, ESO:n ensimmäinen unelmalaite on valmistumassa.
Sen nimi on ALMA – Atacama Large Millimeter/submillimeter Array.
ALMA on Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Itä-Aasian yhteistyöprojekti.
Se toimii kuin valtava zoom-objektiivi.
Lähellä toisiaan 66 radioantennia tarjoaa laajan näkökentän.
Mutta levitettynä hajalleen, ne paljastavat paljon tarkempia yksityiskohtia pienestä alueesta taivasta.
Alimillimetriaallonpituuksilla ALMA näkee maailmankaikkeuden erilaisessa valossa.
Mutta entä mitä se paljastaa?
Maailmankaikkeuden ensimmäisten galaksien syntymän, alkuräjähdyksen vanavedessä.
Molekylaarisen kaasun kylmät ja tomuisat pilvet
– tähtien lastentarhat, joissa uudet auringot ja planeetat syntyvät.
Ja: kosmoksen kemian.
ALMA jäljittää orgaanisia molekyylejä – elämän rakennuspalikoita.
ALMA:n antennien rakennustyöt ovat täydessä vauhdissa.
Kaksi jättimäistä kuljetusalustaa, nimiltään Otto ja Lore,
vievät valmiit antennit Chajnantorin ylätasangolle.
5000 metrin korkeudella merenpinnasta,
antennijärjestelmä tarjoaa ennennäkemättömän näkymän mikroaaltojen maailmankaikkeuteen.
Kun ALMA on lähellä valmistumistaan,
ESO:n seuraava unelmalaite on vielä joidenkin vuosien päässä.
Näetkö tuon vuoren tuolla?
Se on Cerro Armazones.
Se ei ole kaukana Paranalilta,
ja siitä tulee ihmiskunnan historian suurimman teleskoopin koti.
Tässä on Euroopan erittäin suuri teleskooppi, E-ELT.
Maailman suurin taivasta katsova silmä.
Halkaisijaltaan lähes 40-metrisellä peilillään,
E-ELT saa yksinkertaisesti kaikki edeltävät teleskoopit näyttämään kääpiöiltä.
Lähes 800 tietokoneohjattua peilisegmenttiä.
Monimutkainen optiikka tarjoaa tarkimmat mahdolliset kuvat.
Kirkontornin korkuinen tähtitorni.
E-ELT on superlatiiviharjoitus.
Mutta todellinen ihme, luonnollisesti, on itse maailmankaikkeus.
E-ELT paljastaa muita tähtiä kiertävät planeetat.
Sen spektrografit haistelevat näiden vieraiden maailmojen kaasukehiä,
etsien elämän tunnusmerkkejä.
Kauempana E-ELT tutkii yksittäisiä tähtiä muissa galakseissa.
On kuin kohtaisi naapurikaupunkien asukkaita ensimmäistä kertaa.
Työskennellen kosmisena aikakoneena,
jättiläisteleskooppi antaa meidän katsoa ajassa miljardeja vuosia taaksepäin,
jotta voimme oppia kuinka kaikki alkoi.
Ja se saattaa ratkaista kiihtyvän maailmankaikkeuden arvoituksen
– mystisen tosiasian, että galaksit loittonevat toisistaan
yhä nopeammin ja nopeammin.
Tähtitiede on suuri tiede ja se on suurten mysteerien tiede.
Onko Maapallon ulkopuolella elämää?
Mikä on maailmankaikkeuden alkuperä?
ESO:n uusi jättiläisteleskooppi auttaa pyrkimyksessämme ymmärtää.
Me emme ole vielä aivan siellä, mutta enää ei kestä kauaa.
Joten mitä seuraavaksi?
Kukapa tietäisi.
Mutta ESO on valmis seikkailuun.