Evropska skupina astronomov je odkrila eksoplanet v orbiti okrog zvezde,
ki je v našo Galaksijo vstopila iz druge galaksije.
Planet podoben Jupitru je posebej nenavaden,
saj je v orbiti okrog umirajoče zvezde,
ki ga bo najverjetneje zajela,
kar namiguje na mučno usodo našega planetarnega sistema
v daljni prihodnosti.
To je ESOcast!
Vrhunska znanost in življenje v zakulisju ESO,
Evropskega južnega observatorija.
Raziskovanje skrajnih mej z našim gostiteljem, Dr J alias Dr Joe Liske.
Pozdravljeni in dobrodošli na ESOcast.
V tokratni epizodi bomo spoznali, kako je dejanje galaktičnega kanibalizma
privedlo planet iz druge galaksije v doseg astronomov.
Astronomi so odkrili skoraj 500 planetov
v orbitah okrog zvezd v neposredni vesoljski soseski,
vendar noben planet izven naše Galaksije ni potrjen.
Sedaj so pa odkrili planet težak vsaj 1.25 krat Jupitra
v orbiti okrog zvezde izvengalaktičnega izvora,
pa čeprav se zvezda sedaj nahaja znotraj naše Galaksije.
Zvezda, ki je poznamo z imenom HIP13044,
se nahaja približno 2000 svetlobnih let od Zemlje in je del t.i. zvezdnega toka Helmi.
Ta tok zvezd je bil začetno del pritlikave galaksije,
ki jo je naša Galaksija požrla
v dejanju galaktičnega kanibalizma šest do devet milijard let od tega.
Astronomi so planet odkrili z opazovanjem drobnih detajlov v nihanju zvezde
zaradi gravitacijskega privlaka orbitajoče sopotnice.
Za tako precizna opazovanja
je skupina uporabila visoko resolucijski spektrograf FEROS,
ki je pritrjen na 2,2metrski teleskop na ESOvem observatoriju La Silla v Čilu.
Planet, HIP 13044 b, je tudi eden redkih eksoplanetov,
ki je preživel ogromnemu naraščanju dimenzij gostujoče zvezde,
potem ko je izčrpala zalogo vodika v svojem jedru
t.j. v fazi zvezdne evolucije, ko ji pravimo rdeča orjakinja.
HIP 13044 b je blizu svoji zvezdni spremljevalki.
V najbližnji točki na svoji eliptični orbiti
je oddaljen manj kot en zvezdni premer od površja zvezde
(oziroma pribl. 0.055krat razdaljo Sonce-Zemlja),
in opravi celotno orbito v samo 16 dneh.
Hipoteza astronomov je,
da je bil planet začetno na veliko večji orbiti,
vendar se je pomaknila proti notranjosti med fazo rdeče orjakinje.
Katerikoli planet, ki bi bil bližje, bi ne imel take sreče.
Astronomi domnevajo, da bi nekatere notranje planete
zvezda pogoltnila med fazo rdeče orjakinje.
Čeprav je Jupitru podoben eksoplanet
doslej ušel usodi teh notranjih planetov,
se bo zvezda na naslednji stopnji evolucije še povečala.
Ko se bo to zgodilo, bo zvezda pogoltnila planet,
kar pomeni, da je kljub vsemu obsojen na smrt.
Astronomi sedaj iščejo druge planete,
ki bi krožili okrog umirajočih zvezd.
Njihove raziskave nam bodo povedale katera bo usoda planetov v našem Sončevem sistemu,
saj pričakujemo, da bo tudi Sonce postalo rdeča orjakinja
čez približno pet milijard let.
Z vami sem bil Dr J, posebej za ESOcast.
Pridružite se mi naslednjič na novi vesoljski dogodivščini.
Producent ESOcasta je ESO, Evropski južni observatorij.
ESO, Evropski južni observatorij, je pomembna medvladna znanstvena in tehnološka organizacija za astronomijo,
ki projektira, gradi in upravlja svetovno najbolj napredne zemeljske teleskope.
Izpis v angleščini: ESO, prevod v slovenščino: www.portalvvesolje.si.
Zdaj, ko vas je ESO priklenil na Zemljo,
lahko "odletite od tega sveta" s Hubblom.
Hubblecast razkriva najnovejša odkritja najbolj znanega vesoljskega observatorija,
Vesoljskega Teleskopa Hubble organizacij NASA in ESA.