ALMA,
najbolj kompleksni observatorij na površju Zemlje,
je pravkar pričel z delovanjem.
Teleskop je še vedno v gradnji,
zato bodo njegove zmožnosti v prihodnjem letu še naraščale.
A kljub temu njegovi posnetki že razkrivajo
pogled na vesolje, ki je za običajne teleskope nevidno.
Tisoči znanstvenikov širom sveta so tekmovali med sabo,
da bi bill prvi, ki bodo uporabili ALMA-o.
Upajo namreč, da bodo z njo raziskovali nekatere najtemnejše, najhladnejše,
najbolj oddaljene in nabolj skrite skrivnosti vesolja.
To je ESOcast!
Vrhunska znanost in življenje v zakulisju ESO,
Evropskega južnega observatorija,
in raziskovanje skrajnih mej z našim gostiteljem, Dr. J-em ali Dr Joe-om Liskejem.
Pozdravljeni in dobrodošli na ESOcast.
V tej epizodi si bomo ogledali najnovejše novice z ALMA-e.
Atacama Large Millimeter/submillimeter Array (Veliki milimetrski niz v Atacami)
pravkar pričenja z znanstvenimi opazovanji
in tukaj je prvi javni posnetek z ALMA-e:
dramatičen pogled na galaksiji, ki doživljata kozmično trčenje!
Spoznali bomo, kako nestrpno že čakajo astronomi širom sveta,
da bodo lahko pričeli uporabljati ta revolucionarni teleskop,
in odkrili, zakaj je to šele začetek tega observatorija.
Šele okrog tretjina od 66 ALMA-inih anten je bila doslej postavljena
na kraju observatorija, na planoti Chajnantor,
5000 metrov visoko v čilskih Andih.
A kljub temu je še pred dokončanjem gradnje
ALMA že sedaj najmočnejši teleskop te vrste na Zemlji.
ALMA opazuje vesolje v svetlobi, ki ima valovno dolžino okrog enega milimetra
ali manj, v grobem tisočkrat daljšo od valovnih dolžin vidne svetlobe.
Z uporabo teh daljših valovnih dolžin
lahko astronomi proučujejo ekstremno hladne objekte v vesolju,
ki so skozi običajne teleskope videti temni.
Poleg tega
so tudi zelo koristne za kukanje v goste oblake vesoljskega prahu
in za opazovanje zelo oddaljenih objektov v zgodnjem vesolju.
ALMA je zelo drugačna od teleskopov za vidno in infrardečo svetlobo.
Poleg tega, da opazuje svetlobo daljših valovnih dolžin,
tudi deluje na povsem drugačen način.
Namesto enega velikega teleskopa
uporablja ALMA niz anten,
ki so razporejene čez območje veliko do 16 kilometrov.
Poglede z različnih anten nato sestavijo v eno sliko s pomočjo enega od
najhitrejših na svetu, posebej za ta namen narejenih superračunalnikov,
imenovanim 'ALMA korelator',
ki lahko izvede 17 kvadriljonov operacij v sekundi.
Zato so posnetki z ALMA-e videti drugače
kot običajne slike vesolja.
Znanstveniki na ALMA-i so zadnje mesece
testirali sisteme tega observatorija
in ga pripravljali na prvi krog znanstvenih opazovanj.
Eden od rezultatov njihovih testov je prva javno objavljena ALMA-ina slika.
Sliko so naredili z uporabo samo dvanajstih anten
— kar je manj, kot jih bo uporabljeno za prva znanstvena opazovanja,
in bistveno manj, kot jih bo imel dokončan observatorij —
in še te so bile veliko bližje kot bodo ob dokončanju.
Zaradi teh dveh razlogov je ta prva slika
le 'za pokušino' tega, kar šele prihaja.
Galaksiji Anteni sta par galaksij, ki sta trčili,
kar je dramatično spremenilo njuni obliki.
Medtem ko nam vidna svetloba pokaže zvezde v galaksijah,
ALMA-in pogled razkriva oblake gostega, hladnega plina, iz katerega zvezde nastajajo.
Masivne koncentracije plina niso zbrane samo v jedrih teh dveh galaksij,
ampak tudi v kaotičnem območju, v katerem trkata.
Tam ima celotna količina plina maso, ki je milijardokrat večja od mase našega Sonca
— to je bogat rezervoar snovi za bodoče generacije zvezd.
Opazovanja te vrste bodo ključna za razumevanje tega,
kako trki galaksij sprožijo rojstvo novih zvezd.
To je le en primer, kako lahko ALMA razkriva dele vesolja,
ki jih ne moremo videti s teleskopi za vidno in infrardečo svetlobo.
V prihajajočem letu se bodo
ostrina, hitrost in kakovost njenih opazovanj dramatično povečali,
saj se bo povečalo število njenih anten, niz pa bo zrasel tudi po velikosti.
A tudi samo s tem delom niza, ki že sedaj deluje,
je to najboljša slika galaksij Anteni, kar so jih kdaj naredili
v valovnih dolžinah krajših od milimetra.
ALMA lahko za prvih devet mesecev delovanja
sprejme samo okrog sto opazovalnih projektov.
Kljub temu so v zadnjih nekaj mesecih
astronomi z vseh koncev sveta poslali več kot 900 prijav za opazovanja,
kar kaže na zelo veliko zanimanje med njimi.
Med prijavami so nato izbirali na podlagi njihove znanstvene kakovosti,
regionalne raznovrstnosti
in ustreznosti glede na ALMA-ine glavne znanstvene cilje.
Poslušajmo neketere od astronomov, ki nameravajo uporabljati ALMA-o,
zakaj so tako navdušeni nad tem novim teleskopom.
Eden od glavnih razlogov za gradnjo ALMA-e
je proučevanje nastanka Osončja.
Osončje je nastalo pred 4,5 milijardami let
in radi bi razumeli, kako osončja nasploh nastajajo.
ALMA ima dovoljšnjo velikost, občutljivost in ločljivost,
da naredi podrobne študije osončij podobnih našemu,
ki nastajajo blizu, v naši Galaksiji.
Proučujem molekularne oblake v bližnjih galaksijah.
Iz molekularnih oblakov nastajajo zvezde.
Oblake sestavlja zelo hladen plin.
Proučevanje fizikalnih pogojev v teh oblakih
nam pomaga razumeti proces nastajanja zvezd.
Sedaj lahko proučujemo samo molekularne oblake v galaksijah, ki so nam zelo blizu,
tam do okrog 30 milijonov svetlobnih let daleč.
Z ALMA-o bomo lahko proučevali posamezne oblake v galaksijah,
ki so veliko veliko dalj.
ALMA bo zelo pomemben instrument, ki nas bo naučil veliko novega
o fiziki v bližini črne luknje v središču naše Galaksije.
Plin, ki leži med nami in njo,
nam namreč v krajših valovnih dolžinah zakriva pogled nanjo.
Z zelo visoko kotno ločljivostjo v valovnih dolžinah krajših od milimetra,
v katerih bo opazovala ALMA,
bomo lahko pogledali majhne strukturne detajle v okolici črne luknje.
Poznamo nekatere galaksije, ki obstajajo v zelo oddaljenih predelih vesolja
in ki jih lahko vidimo samo v določenih valovnih dolžinah.
Tak primer so
radijske galaksije,
ki jih ne opazimo v nobenih drugih valovnih dolžinah,
tudi z najmočnejšimi teleskopi ne.
Zato smo čakali na ALMA-o,
da nam da možnost za razumevanje, kaj te galaksije so
in kaj se z njimi dogaja.
Partnerske organizacije iz Evrope,
Severne Amerike in Vzhodne Azije bodo nadaljevale z gradnjo ALMA-e
tudi med prvimi znanstvenimi opazovanji.
Do leta 2013, ko naj bi bil observatorij dokončan,
bo imel 66 anten
in se bo razširjal na območju velikem okrog 16 kilometrov.
S svojim velikanskim opazovalnim potencialom
bo ALMA prinesla revolucijo na mnogih področjih astronomije
in nam ponudila poglobljen pogled v vesolje.
Z vami sem bil Dr J, posebej za ESOcast.
Pridružite se mi naslednjič na novi vesoljski dogodivščini.
Producent ESOcasta je ESO, Evropski južni observatorij.
ESO, Evropski južni observatorij, je pomembna medvladna znanstvena in tehnološka organizacija za astronomijo,
ki projektira, gradi in upravlja svetovno najbolj napredne zemeljske teleskope.
Veliki milimetrski niz v Atacami (The Atacama Large Millimeter/submillimeter Array - ALMA), je mednarodni astronomski projekt, izveden v partnerstvu med Evropo, Severno Ameriko in Vzhodno Azijo ter v sodelovanju z republiko Čile.
Izpis v angleščini: ESO, prevod v slovenščino: www.portalvvesolje.si.
Zdaj, ko vas je ESO ujel na Zemlji,
"odletite s tega sveta" s Hubblom.
Hubblecast razkriva najnovejša odkritja najbolj znanega in nagrajenega vesoljskega observatorija,
Nasinega in Esinega Vesoljskega teleskopa Hubble.