Ještě nedávno patřila možnost pozorovat, jak je něco roztrháno při pádu
do černé díry, do oblasti Sci-Fi.
S pomocí dalekohledů VLT Evropské jižní observatoře se to pro astronomy stává realitou.
Sledujete ESOcast!
Špičková věda a živé příběhy ze zákulisí ESO,
Evropské jižní observatoře.
Vítejte u sledování ESOcast!
V dnešním dílu uvidíme, jak se vědecká fikce stává vědeckou skutečností.
Astronomové pozorují postupnou destrukci oblaku plynu,
který je přitahován velmi hmotnou černou dírou.
Pomocí dalekohledů ESO byl sledován pohyb hvězd
okolo obří černé díry v centru naší Galaxie už 20 roků.
Hmotnost této černé díry činí úctyhodné 4 miliony Sluncí,
což jí vyneslo titul černá veledíra.
Přestože je obrovská,
trpí tato černá díra nedostatečným přísunem látky z okolí a není příliš jasná,
ale to se zřejmě změní.
Pomocí dalekohledů VLT Evropské jižní observatoře
objevil tým astronomů nový objekt,
který se řítí téměř přímo do černé díry závratnou rychlostí.
Tím objektem není hvězda, ale oblak plynu.
Plynné mračno obsahuje především vodík,
plyn, který je v centru Galaxie tak jako tak všudypřítomný.
Sledovaný oblak má hmotnost přibližně tří hmostností Země.
Je to tedy spíš jen malý chuchvalec,
ale mezi okolními hvězdami svítí velmi výrazně.
Jak astronomové zaznamenali,
oblak během přibližování k černé veledíře nabírá tempo.
Za posledních sedm let se jeho rychlost zdvojnásobila
a nyní se oblak pohybuje k černé díře rychlostí přes 8 milionů km/h.
Astronomové už zaznamenali, že vnější části oblaku začínají být
během posledních let stále více rozrušovány, jak se blíží k černé díře.
To nejzajímavější však teprve přijde.
Černá díra - představte si, že sedí právě tady -
působí ohromnou gravitační silou
a jak se oblak plynu přibližuje, natahuje se a prodlužuje,
až se promění v něco jako špagetu.
Bude protažen a pohlcován černou dírou.
Příštích několik let bude opravdu fantastických a vzrušujících,
protože tuto oblast pečlivě sledujeme.
Máme tady oblak a ten je rozkládán,
ale brzy také začne interagovat s horkým plynem obklopujícím černou díru.
Něco takového jsme ještě nepozorovali.
Nikdo neví co se bude dít.
Oblak se pravděpodobně zahřeje
a při jeho rozkladu se možná začne emitovat rentgenovo záření.
Nakonec všechen ten materiál zmizí - spadne do černé díry.
Pro vědce
je tato událost skutečně jedinečnou šancí studovat horký plyn v okolí černé díry.
Způsob, jakým látka vstupuje do černé díry, nám ještě není zcela znám,
ještě mu nerozumíme do všech detailů.
A právě tady, v centru Galaxie, máme možnost tento proces
takříkajíc prosondovat.
Jak látka ve skutečnosti vstupuje do černé díry, jaké fyzikální procesy tam probíhají,
jak probíhá samotná interakce přímo v této centrální oblasti.
Je to fantastická příležitost.
Vědecká fikce se doslova stává vědeckou skutečností.
ESOcast produkuje ESO, Evropská jižní observatoř.
ESO, Evropská jižní observatoř,
je přední mezivládní vědecká a technologická astronomická organizace,
jež vyvinula, sestrojila a provozuje nejpokročilejší pozemské teleskopy na světě.
Text titulků vytvořen v ESO; překlad — Jan Veselý, Hvězdárna a planetárium v Hradci Králové
Po seznámení s ESO
můžete pokračovat 'za hranice našeho světa' s Hubblem.
Hubblecast přináší nejnovější objevy
nejslavnější a nejvíce ceněné kosmické observatoře,
Hubblova kosmického teleskopu (NASA/ESA).