Na kterém místě mimo Sluneční soustavu je nejlepší pátrat po životě?
Astronomové pracující s teleskopy observatoří ESO v Chile
objevili tři planety obíhající slabě svítící trpasličí hvězdu vzdálenou od nás 40 světelných roků.
Velikostí a povrchovou teplotou jsou tyto světy podobné Venuši a Zemi.
Možná právě toto jsou ta nejnadějnější místa z hlediska hledání života v celém vesmíru.
Sledujete ESOcast!
Špičková věda a život v zákulisí ESO, Evropské jižní observatoře.
Nové teleskopy a ještě důmyslnější přístroje
umožnily astronomům objevit a zkoumat velký počet planet obíhajících cizí hvězdy,
jimž říkáme exoplanety.
Nyní se vědci zaměřují na hledání planet, na nichž bychom v blízké budoucnosti mohli rozpoznat život,
pokud na nich existuje.
Astronomové doufají, že v atmosférách těchto planet najdou charakteristické znaky
molekul, jež by mohly indikovat přítomnost života.
V naší Galaxii jsou ale stovky miliard hvězd.
Jak mezi nimi najdeme takový druh planet, po kterých pátráme?
Dobrým místem k hledání je jistý typ slabě svítících červených hvězd zvaných ultrastudení trpaslíci.
Jsou to jediná místa, kde bychom mohli na planetách zemského typu detekovat život současnými technologiemi.
Mnohem jasnější hvězdy, jako je například Slunce,
zahltí svým světlem jakékoli pokusy o analýzy atmosfér planet.
Mezinárodní tým astronomů využil belgický dalekohled TRAPPIST
ke sledování jasnosti ultrastudeného trpaslíka v souhvězdí Vodnáře.
Objekt byl pojmenován TRAPPIST-1.
Byly zaznamenány poklesy jeho jasnosti v pravidelných intervalech,
což indikuje, že mezi hvězdou a námi přecházely celkem tři planety.
Takovým jevům říkáme transity.
Hvězda TRAPPIST-1 je mnohem méně žhavá a červenější než Slunce a jen o trochu větší než Jupiter.
Hvězdy tohoto druhu jsou v Mléčné dráze velmi hojné a vyznačují se dlouhou životností.
Toto je první případ, kdy se okolo jedné z nich podařilo nalézt planety.
Transity nám o planetách poskytují překvapivě mnoho informací.
Tým astronomů dokázal zjistit, že ony tři planety jsou velikostí velmi podobné Zemi
a že obíhají velmi blízko své slabě zářící mateřské hvězdy.
Ale opravdu vzrušujícím výsledkem měření je, že na povrchu všech tří planet jsou obyvatelné oblasti.
Tento výzkum odhalil první planety podobné Zemi vhodné pro pokus o detekci biologické aktivity.
Dalším krokem budou detailnější pozorování
pomocí teleskopů příští generace, jako je Evropský extrémně velký dalekohled ESO
a Kosmický teleskop Jamese Webba, který má být vynesen do vesmíru v roce 2018.
Tyto přístroje umožní astronomům zkoumat atmosféry planet
a pátrat po molekulách souvisejících s biologickou aktivitou - ozonu, metanu, či vodě.
Ultrastudených trpasličích hvězd je mnoho - představují 15% podíl z počtu hvězd v okolí Slunce.
Tento objev tak otevírá nový směr lovu exoplanet.
Směr, který nás o další krok přibližuje k důkazu existence nějaké formy života na vzdálených světech.
Text titulků ESO; překlad Jan Veselý, Hvězdárna a planetárium v Hradci Králové