Rezultati kampanje Pale Red Dot (Medla rdeča pika)
—iskanje planeta
v orbiti okrog Osončju najbližje zvezde —
so bili najavljeni.
Astronomi so našli trdne dokaze
obstoja planeta v orbiti okrog zvezde Proksime Kentavra.
Ta izvenzemeljski svet je najbližji možen gostitelj
življenje izven Osončja!
To je ESOcast!
Vrhunska znanost in življenje v zakulisju ESO,
Evropskega južnega observatorija.
Iskanje drugih svetov je prevzelo
domišljijo skozi zgodovino človeštva,
toda le pred kratkim so se pojavili instrumenti,
s katerimi je bilo možno odkrivati svetove izven Osončja.
Teh planetov izven Osončja ali eksoplanetov
do pred 25 leti niso uspeli odkriti.
Do danes, zahvaljujoč se izboljšanju tehnologije teleskopov,
so jih astronomi odkrili več kot tri tisoč.
Sedaj so pa znanstveniki
kampanje Pale Red Dot
dosegli mejnik v raziskavah.
Odkrili so jasen dokaz za
potencialno naseljiv planet v orbiti okrog Proksime Kentavra,
Osončju najbližje zvezde.
Z uporabo spektrografa HARPS
na Esojevem 3.6 metrskem teleskopu na La Silli v Čilu
so astronomi v prvi polovici leta 2016 iskali
izredno majhno oscilacijo zvezde,
ki ga povzroča gravitacijski privlak planeta v njeni orbiti.
Raziskavo so podprla opazovanja
iz preteklih 16-ih let,
ki so nakazovala prisotnost planeta,
vendar niso bila odločilna.
Z združitvijo podatkov z opazovanji
mreže teleskopov okrog sveta,
so raziskovalci potrdili
detekcijo izvenzemeljskega sveta.
Planet je vsaj 1.3-krat masivnejši od Zemlje
in opravi obhod Proksime Kentavra v 11.2 dneh.
Identificirati planet pa ni bilo enostavno.
Rdeče pritlikavke kot je Proksima Kentavra
so aktivne zvezde, kjer pogosto pride do bliščev,
in se lahko tako spreminjajo,
da se zdi kot da je prisoten planet.
Da bi ovrgla to možnost
je ekipa pozorno merila svetlost zvezde
z mrežo teleskopov,
in se prepričala da ni prišlo do napačne identifikacije pri tako pomembnem odkritju.
Najbolj razburljiv vidik te raziskave je verjetno ta,
da je eksoplanet imenovan Proksima b
v orbiti okrog zvezde ravno v območju naseljivosti.
To pomeni, da bi lahko obstajala voda v tekočem stanju
na planetovem površju.
Če bi bil veliko bližje, bi zaradi toplota z zvezde
voda izparela.
In če bi bil veliko dlje,
bi planetova voda zmrznila.
Ker je voda v tekočem stanju bistvena za življenje kot ga poznamo,
je Proksima b Zemlji najbližji eksoplanet,
na katerem bi lahko obstajalo življenje.
Toda ista zvezdna aktivnost, zaradi katere je bila Proksima b
težko zaznavna,
bi lahko planet spremenila v negostoljubnega za življenje—
planetovo površje se koplje
v močnem ultravijoličnem in rentgenskem sevanju.
Planet je v tesni orbiti
okrog Proksime Kentavra,
na samo 5% razdalje med Zemljo in Soncem.
Ni še jasno ali lahko planet,
ki je tako blizu svoji zvezdi, vzdržuje življenje.
Bližina Proksime b Zemlji
jo postavlja med zanimive tarče
za iskanje izvenzemeljskega življenja.
Astronomi bodo uporabili naslednjo generacijo
teleskopov, kot so
Esojev Ekstremno velik teleskop,
da bodo intenzivno študirali
ta fascinanten izvenzemeljski svet
z upanjem, da bi našli dokaze o obstoj življenja
drugje v vesolju.
In če bodo medzvezdne sonde postale realnost,
bo Proksima b verjetno njihov prvi cilj.
Znanstveno vèdenje o eksoplanetih
se je izredno povečalo v zadnjih 25-ih letih.
S tem odkritjem
in oboroženi z Esojevimi teleskopi naslednje generacije,
bomo mogoče v kratkem lahko
odgovorili na prastaro vprašanje —
ali smo sami?
Prepis ESO; prevod Dunja Fabjan.