Rezultati kampanje „Bledo crvena tačka"
- potrage za planetom
koja kruži oko zvezde najbliže Sunčevom sistemu -
upravo su objavljeni.
Astronomi su pronašli jasne dokaze
o planeti koja kruži oko zvezde „Proksima Kentauri".
Ovaj vanzemaljski svet je najbliže moguće mesto
za život izvan Sunčevog sistema!
Ovo je ESOkast!
Napredna nauka i život iza kulisa ESO-a,
Evropske južne opservatorije.
Potraga za drugim svetovima je
kroz vekove privlačila pažnju mnogih,
ali tek od nedavno imamo instrumente
pomoću kojih možemo da otkrijemo svetove izvan Sunčevog sistema.
Ove vansolarne planete, ili egzoplanete,
pre 25 godina nisu bile otkrivene.
Danas, zahvaljujući napretku tehnologije teleskopa,
astronomi su otkrili preko tri hiljade takvih planeta.
Sada su naučnici
koji vode kampanju „Bledo crvena tačka"
došli do izvanrednog otrkića.
Otkrili su jasne dokaze o planeti
potencijalno pogodnoj za život, a koja se okreće oko „Proksima Kentaurija",
zvezde najbliže Sunčevom sistemu.
Koristeći HARPS spektograf
na ESO-vom teleskopu sa otvorom od 3.6 metara, u La Silji u Čileu,
astronomi su 2016. godine šest meseci pokušavali
da uoče nestalno kretanje zvezde
nastalo usled gravitacije planete koja je okružuje.
Pokušali su da se nadovežu
na istraživanja iz prethodnih 16 godina
koja su ukazivala na prisustvo planete,
ali nisu bila ubedljiva.
Kombinacijom podataka sa istraživanjima
mreže teleskopa iz celog sveta,
istraživači su potvrdili
prisustvo vanzemaljskog sveta.
Najmanje 1.3 puta je iste veličine kao Zemlja
i okreće se oko „Proksima Kentaurija" svakih 11.2 dana.
Međutim, nije bilo lako identifikovati planetu.
Zvezde crveni patuljci, poput „Proksima Kentaurija",
su aktivne i sklone bljescima,
i mogu se menjati na načine koji mogu
podražavati prisustvo planete.
Kako bi isključili ovu mogućnost,
članovi tima su pažljivo posmatrali svetlost zvezde
pomoću više teleskopa
kako bi bili sigurni da neće pogrešiti kod tako značajnog otkrića.
Možda i najuzbudljiviji aspekat ovog istraživanja
jeste taj da se egzoplaneta, pod nazivom „Proksima b",
kreće u zvezdinoj zoni pogodnoj za stanovanje.
To znači da bi tekuća voda mogla da postoji
na površini planete.
Ako bi bila mnogo bliže, vrelina zvezde
bi učinila da voda proključa i ispari.
Međutim, ako bi bila dalje,
voda sa planete bi se zamrzla.
Pošto je tekuća voda od suštinskog značaja za život,
ovo „Proksimu b" čini egzoplanetom
koja je najbliža Zemlji, a može da bude pogodna za život.
Međutim, ista zvezdana aktivnost koja je otežala
otkrivanje planete „Proksima b"
takođe je može učiniti nepogodnom za život -
površina planete je pod uticajem
snažnih ultraljubičastih i elektromagnetskih zraka.
Ova planeta se takođe
kreće u neposrednoj blizini „Proksima Kentaurija",
što je samo 5% razdaljine između Zemlje i Sunca.
I dalje je diskutabilno da li planeta koja je
toliko blizu svoje zvezde može da bude pogodna za život.
Blizina „Proksime b" i Zemlje
intrigantna je za
one koji su u potrazi za vanzemaljskim životom.
Astronomi će upotrebiti
novu generaciju teleskopa,
poput evropskog velikog teleskopa ESO-a,
kako bi podrobno istražili
ovaj fascinantni vanzemaljski svet
u nadi da će pronaći dokaze o životu
u svemiru.
Ako međuzvezdane sonde postanu stvarnost
možda će „Proksima b" biti njihovo prvo odredište.
Naučni podaci o egzoplanetama su
znatno porasli u poslednjih 25 godina.
Sa ovim otkrićem,
i naoružani novim teleskopom ESO-a,
možda ćemo uskoro biti nadomak
odgovora na pitanje staro poput vremena -
jesmo li sami?
Transkripcija: ESO; prevela - Mirjana Dragović