Až dosud astronomové
našli asi čtyři tisíce potvrzených planet mimo naši Sluneční soustavu.
Mezi nimi i exoplanety podobné Zemi,
které se často dostanou do titulků v médiích.
Jako například Proxima b, k nám nejbližší kamenná planeta.
Tuto exoplanetu podobnou Zemi
nalezl přístroj HARPS na dalekohledu ESO o průměru 3,6m
na observatoři La Silla.
Dalekohledy ESO pomohly najít spoustu dalších vzrušujících světů, které jsou tak exotické,
že se je ani neodvažujeme porovnávat se Zemí.
Podivuhodné exoplanety
Začněme s WASP-19b.
Tu bychom mohli nazvat pekelným světem s titanovou oblohou.
Tato horká planeta velikosti Jupiteru má atmosféru s poněkud podivným chemickým složením.
Je to první exoplaneta, na níž astronomové detekovali oxid titaničitý,
a to díky Velmi velkému dalekohledu - VLT ESO a přístroji FORS2.
Tento prvek působí jako absorbér tepla v atmosféře pekelného světa.
Může zabránit jak vstupu tepla, tak úniku z atmosféry, což vede k teplotní inverzi.
Takže na WASP-19b může být teplota v horní atmosféře vyšší a směrem k povrchu klesá.
To je úplně naopak než u planet Sluneční soustavy.
Opusťme nyní tento svět vzhůru nohama a představme si skutečnou Osamělou planetu.
Před několika lety
pomohly přístroje a dalekohledy ESO odhalit objekt, který by mohl být planetou bez vazby na jakoukoli hvězdu.
Svět, který se místo obíhání okolo nějaké hvězdy volně potuluje vesmírem.
Je možné, že takové světy vznikají, podobně jako jiné planety, na oběžné dráze okolo hvězdy,
ale poté jsou ze svého domovské soustavy vypuzeny.
Naše Osamělá planeta tedy může být sirotkem.
Naše další podivná exoplaneta vůbec není osiřelá.
Ve skutečnosti se drží své mateřské hvězdy jako klíště.
Vypařující se exoplaneta je první plynný obr nalezený na oběžné dráze kolem bílého trpaslíka,
pozůstatku hvězdy podobné Slunci.
Astronomové si myslí, že tato exoplaneta
přežila přechod své mateřské hvězdy slunečního typu na červeného obra a poté na bílého trpaslíka.
Ale to není všechno, co je na této planetě podivuhodné.
Pozorování přístrojem X-shooter na ESO VLT
naznačila, že se tato obří exoplaneta vypařuje.
Obíhá kolem horkého bílého trpaslíka v malé vzdálenosti a tvrdé UV
záření hvězdy zbavuje planetu její atmosféry.
Díky tomu kolem bílého trpaslíka vytváří disk.
Náš poslední cizí svět je ještě podivnější
WASP-76b
je extrémně horká obří exoplaneta se zápletkou
Tato planeta obíhá velmi blízko své mateřské hvězdy,
a tak přijímá tisíckrát více záření než Země od Slunce.
Má také vázanou rotaci,
což znamená, že má jednu stranu stále obrácenou ke hvězdě a mnohem chladnější noční stranu.
Rozdíl teplot na planetě je extrémní.
Na denní straně je to více než 2400 stupňů Celsia
a vše včetně kovů se tu vypaří.
Je to místo, kde se dějí opravdu divné věci.
Pomocí přístroje ESPRESSO na VLT,
astronomové zjistili, že železná pára z horké denní strany je unášena na chladnější noční stranu.
Tam se kondenzuje na železné kapičky. Jinými slovy,
Tato extrémní exoplaneta má denní stranu, kde se vypařují kovy
a noční stranu, kde prší železo.
Najdeme ještě podivnější světy? Kdo ví.
Astronomové stále loví nové exoplanety.
Sledujte s námi budoucí objevy dalekohledů ESO.
Text titulků ESO; Přeložil Jan Veselý, Planetum