Byla to nejlepší práce, kterou jsem zatím v životě měl.
... téměř vše z toho obrovského rozsahu činností, které jsem musel zvládat.
Když jsem přišel do ESO, měl jsem za sebou čtyři roky v Radě ESO
a myslel jsem, že celkem dobře vím, jak ji řídit.
Ve skutečnosti jsem nevěděl.
Zjistil jsem, že toho děláme mnohem více než jsem si myslel.
Čekalo mě udělat mnoho, mnoho zajímavých věcí a byla to mimořádně naplňující zkušenost
protože najednou máte příležitost zpřístupňovat vědu ostatním,
pokoušet se přesvědčit vysoké politiky, aby podporovali vědu, astronomii, ESO a všechno ostatní.
Potkáte velmi, velmi zajímavé lidi z celého světa,
zapojíte se do věcí, o kterých jsem si vůbec nepředstavoval, že budu dělat, když jsem začal studovat astronomii.
Naučil jsem se něco o lití betonu v nadmořské výšce 5000 m.
Jsem z toho všeho prostě nadšený.
Posláním ESO je vybudovat a provozovat astronomické přístroje nejvyšší světové úrovně a podporovat spolupráci.
To je to, co děláme.
Od svých počátků v 60tých letech hraje ESO pozoruhodnou roli ve formování astronomie,
ale značné rozšíření programu ESO v posledních 10 letech,
jako jsou nová špičková zařízení,
modernizace observatoře Paranal druhou generací přístrojů,
zahájení provozu observatoře ALMA
a nyní výstavba skutečně převratného dalekohledu ELT,
to vše jednoznačně ovlivňuje současnou astronomii i její budoucí podobu.
ESO se rozrostla v partnerství patnácti zemí, při tom další ještě přibydou,
má dlouhodobě stabilní rozpočet a je schopna plánovat tak,
že zkušenosti získané z minulých zařízení jsou používány k vývoji nových,
to všechno dovolilo ESO stát se, podle mého názoru, jednou z předních astronomických organizací na světě.
Astronomie se v posledních deseti letech v mnoha ohledech dost změnila.
Pozorovací přístroje jsou mnohem výkonnější,
díky využití technologického pokroku.
Zároveň je mnohem více astronomů a mnohem více práce se věnuje velkým projektům
než před nějakými deseti lety.
A navíc jsou tu společenské změny, což je také velmi zajímavé,
a ty jsou částečně způsobeny obrovským proudem dat z těchto zařízení.
Další změnou, která je velmi patrná v posledních deseti letech v astronomii,
je to, že pozornost je stále více soustředěna na vyhledávání pro exoplanet,
planet obíhajících kolem cizích hvězd.
Nejde ani tak o vyhledávání, ale o nalezení těch kamenných a pak se můžeme ptát:
„Mají atmosféru?“
„Můžeme je pozorovat přímo?“
„Máme důkazy existence vody, vody v kapalném stavu?“
„Nacházejí se v oblasti, které říkáme obyvatelná zóna?“
a, samozřejmě,
„Je možné detekovat chemické prvky v jejich atmosférách jež prozradí nebo prokážou biologickou aktivitu,
zvanou život?“
A to je oblast, která rovněž přesahuje vědu, protože to přitahuje zájem velké části naší společnosti.
Všichni bychom moc rádi znali odpověď na otázku: „Existuje život jinde ve vesmíru?“.
Otázky položené prostřednictvím sociálních sítí
Kterou z planet byste rád navštívil? - Michael Hall
Kdybych měl možnost se pořádně na vlastní oči rozhlédnout po Marsu, byl bych rád.
Má ESO osvědčenou výměnu zkušeností s ostatními velkými projekty, jako je SKA
nebo observatoře na jižním pólu? - Eduardo Ros
ESO je připravena poskytnout své odborné znalosti jiným projektům, pokud si je vyžádají.
Koneckonců, jsme nezisková organizace.
Jsme financováni členskými státy prostřednictvím daní, které vybírají,
a proto, pokud existuje něco, co jsme se naučili,
ať už se jedná o astronomické výsledky nebo technické zkušenosti
nebo řešení praktických problémů v tom, jak dělat některé činnosti v různých zemích
nebo ve velmi vzdálených místech,
Jsme velmi ochotní pomoci.
Ale musíme dostat požadavek.
Je třeba najít způsob jak množství dat generovaných dalekohledy snadněji spravovat
nebo existuje něco, pro co ESO potřebuje najít nové způsoby řešení? - Roberto Sanchez Alvarado
Podíváte-li se obecně na oblast fyzikálních věd,
existují zařízení, která produkují to, co se nazývá velké objemy dat.
Z tohoto pohledu dalekohledy ESO neprodukují velké množství dat.
Produkují značné množství dat, ale není to mimořádně velký tok, který by bylo velmi obtížné zvládnout.
A důvod není tak těžké pochopit.
Pořizujeme snímky velmi vzdálených objektů,
nebo spektra objektů ve vesmíru, které jsou velmi, velmi slabé.
Takže musíme exponovat dlouhou dobu,
načítat signál
a poté výsledný snímek nebo spektrum zapsat na disk.
Nejde o petabajty za každou noc.
A v tomto smyslu všechno zvládáme.
Můžete vidět růst, i když ne skokový, ve zpracování velkých objemů dat.
Bude ELT bude schopen detekovat chemické složení atmosfér exoplanet
a přímo zobrazovat exoplanety až do velikosti 1 až 1,5 hmotnosti Země? - Adam Tużnik
Stručná odpověď zní ano.
To je důvod, proč jej stavíme
a to je také hlavní důvod, proč musíme získávat
a vyrábět tak velká zrcadla.
To, co se snažíme zachytit, je odražené světlo mateřské hvězdy od malé kamenné
planety podobné Zemi.
A takové světlo je mnohonásobně slabší, než světlo hvězdy.
Takže se snažíme dělat toto: máte hvězdu a planetu,
pokud máte větší zrcadlo, máte lepší rozlišení, takže můžete ty dvě rozlišit od sebe,
zablokujete světlo hvězdy
a pak exponujete dostatečně dlouho na to, abyste zachytili tolik odraženého světla planety, že je můžete rozložit na spektrum
a hledat čáry, které vám mohou prozradit přítomnost metanu nebo ozónu nebo kyslíku.
Text titulků ESO, Překlad - Jan Veselý, Hvězdárna a planetárium v Hradci Králové