Představte si, že bychom mohli vidět jen jednu barvu.
Ne, že by všechno na světě mělo stejnou barvu,
ale že bychom viděli jen věci, které byly, například, zelené.
A všechno ostatní by bylo neviditelné.
To by nebylo nic příjemného, že?
Ukázalo se, že svým způsobem to tak opravdu je!
Když se díváme kolem sebe, naše oči vidí to, čemu vědci říkají „viditelné světlo“.
A světlo, o kterém jsme zvyklí takto přemýšlet,
je jen velmi, velmi malá část ze všech různých druhů světla, které z vesmíru přicházejí.
A většina jiných druhů světla je pro lidské oko neviditelná!
Existují ale zvířata, která nejsou k těmto druhům světla slepá.
Proto například hadi vidí i za bezměsíčných nocí.
A včely dokáží rozpoznat květy s největším množstvím pylu.
Mohou vidět světlo, které my, lidé, nevidíme!
Hadi vnímají infračervené světlo - to, které vidíme, když použijeme brýle pro noční vidění,
a včely vidí ultrafialové záření, které nám spálí pokožku, pokud nepoužijeme ochranný krém.
Všechny tyto druhy světla patří do elektromagnetického spektra,
které zahrnuje také radiové vlny, mikrovlny, rentgenové záření a gama záření.
Žádný z těchto druhů světla nemůžeme vidět, ale všechny jsou nezbytné pro náš každodenní život.
Mikrovlny se používají k ohřevu jídla
a rentgenové paprsky, které procházejí kůží a svaly, pomohou lékařům vidět naše kosti.
Věc se má tak: příběh vesmíru ... galaxií, hvězd a planet,
nám vyprávějí všechny tyto různé druhy světla!
A protože naše oči nejsou tak dobré, abychom viděli i neviditelné světlo,
vytvořili astronomové nové oči, které jim umožní vidět daleko více:
dalekohledy, které jsou citlivé na neviditelné druhy světla!
Jedním z takových dalekohledů je ALMA. Dokáže vidět rádiové vlny.
Některá místa ve vesmíru jsou pro naše oči temná, ale v rádiových vlnách jasně září.
Například místa, kde se rodí hvězdy, jsou plná prachu, který viditelné světlo blokuje,
a proto jsou velmi tmavá,
ale radioteleskopy jako ALMA dokážou vidět i skrz tento prach.
Mohou vidět zrod hvězd!
Umožňují zkoumat věci, které není možné studovat jinak:
jako například velmi, velmi vzdálené galaxie nebo dokonce zárodky slunečních soustav podobné té naší.
Text titulků ESO. Překlad - Jan Veselý, Hvězdárna a planetárium v Hradci Králové.