Epizoda 168 // NEO-i — Zemlji bliski objekti
Što je NEO (Near Earth Object) ili Zemlji bliski objekt?
Zemlji bliski objekti su upravo to. Oni su nebeski objekti koji dolaze blizu Zemlji
i dijele se u dvije vrste: Zemlji bliski asteroidi i kometi.
Odakle dolaze ovi objekti?
Zemlji bliski asteroidi uglavnom dolaze iz glavnog asteroidnog pojasa
koji se nalazi između Marsa i Jupitera i može se dogoditi da zbog sudara
ili zbog međudjelovanja s jednim od planeta, jedan od njih ispadne iz svoje orbite u glavnom pojasu
u orbitu koja ga dovodi bliže Suncu i samim time bliže Zemlji.
Kolko Zemlji bliskih objekata postoji?
Postoji nekoliko veliki Zemlji bliskih objekata, postoji puno više malih,
i postoji puno, puno više vrlo malih.
Znamo za većinu velikih, veličine jednog kilometra ili više. Od onih od 100 metara znamo otprilike 10 posto.
Od onih koji su 10 metara znamo manje od jedan posto. Dakle, to je iritantno, jer objekt promjera 10 metara
može otpustiti energiju kao onu bombe u Hirošimi pri udaru u Zemlju.
Pokušavamo opisati sve što je veće od 20 ili 50 ili 100 metara,
gdje smo sada na 10 posto, pa moramo pronaći preostalih 90 posto.
Što se tiče brojeva, znamo 10, 20 tisuća ovih objekata, i još nam nedostaje njih 90 posto,
pa imamo puno posla kad se radi o njihovom pronalasku i praćenju.
Kako možemo tražiti ove objekte?
Da bi otkrili Zemlji bliske objekte, trebate veoma širokokutni teleskop
i tada samo pregledavate cijelo nebo noć po noć, kako biste vidjeli sve što se pomiče.
Asteroidi se pomiču, i imamo kompjuterske programe koji će ih pronaći,
izmjeriti njihov položaj, i iz tog položaja možemo ekstrapolirati orbitu, i prerađujemo orbitu
dok ne dođemo do orbite koja je dovoljno dobra tako da nećemo opet izgubiti asteroid.
Koliko često se događaju sudari sa Zemljom?
Znamo iz povijesnih činjenica, a i iz izgleda Mjeseca, da se događa puno sudara.
Prosječno, mali asteroid, veličine nekoliko desetaka metara, to se događa svakih nekoliko godina.
Veći su, srećom, manje česti, jer ih postoji manje.
Vrlo veliki su još manje česti jer ih postoji jako, jako malo.
Tako da ako uzmete vrlo veliki astoroid, veličine 15 ili 20 kilometara, zadnji takav koji je udario Zemlju bio je prije 65 milijuna godina.
To je bilo loše za dinosaure, a povijesno možemo vidjeti ovakav ogroman udar svakih 50 milijuna godina, ili tako nešto.
Što možemo učiniti da spriječimo udare i koju ulogu u tome ima ESO-v Very Large Telescope?
Da predvidimo sudar s Zemlji bliskim asteroidom, Zemlji bliskim objektom, morate vrlo precizno znati njegovu orbitu.
Da biste to učinili, morate mjeriti poziciju objekta na nebu opet i opet i opet.
Teško je jer je mnogo ovih objekata malo i nisu uvijek blizu Zemlje.
Mogu biti na drugoj strani Sunčevog sustava.
Kombinacija njihove veličine i njihove udaljenosti ih čini iznimno slabog sjaja,
što znači da ih većinu veremena teleskop kojim ih opazimo, koji je najčešće teleskop od oko 2 metra,
može opaziti samo na nekoliko dana, i onda ih ne može više vidjeti jer postanu pretamni.
Tada nastupa VLT, veliki teleskop od 8 metara,
jer pomoću moći sakupljanja svjetlosti njegovog ogromnog ogledala možemo vidjeti mnogo tamnije asteroide.
Za što se točno koristi VLT?
Koristeći VLT, precizno određujemo orbite Zemlji bliskih objekata,
onih koji prijete sudarom sa Zemljom, kako bismo bili sigurni da znamo njihove orbite
dovoljno dobro, bilo da isključimo sudar kao mogućnost, ili da karakteriziramo tip sudara.
Postoji li nešto što možemo učiniti da spriječimo udare Zemlji bliskih objekata?
Da se zaštitimo od Zemlji bliskih objekata,
moramo ih poznavati, i pripremiti se unaprijed prije sudara.
Tako da, ako imamo dovoljno vremena, 20 godina ili tako nešto, možemo poslati raketu i utjecati nekako na asteroid.
Možda ga pogoditi nuklearnom bombom — bilo da ga pokušamo uništiti ili odgurati.
Postoje neke nježnije metode. Simpatičan način je taj da obojamo asteroid sjajnom bijelom bojom,
jer to će promijeniti način na koji reflektira Sunčevu svjetlost, i to može biti dovoljno da ga izgura iz njegove orbite.
Ili bismo isto tako mogli sletjeti malom raketom na asteroid i pustiti raketu da ga gura.
Ili ako se radi o vrlo malom asteroidu, možemo baciti mrežu, zgrabiti ga, i odgurati.
Prijepis: ESO; Prijevod: Ivana Kurečić