Днешните телескопи изучават небето в електромагнитния спектър.
Всяка част на спектъра ни казва различни неща за Вселената,
даващи ни различни части от космическия пъзел.
Най-мощните телескопи на земята и в космоса
обединиха сили през последното десетилетие
в уникална наблюдателна кампания, известна като GOODS,
която достига на дълбоко из целия спектър назад в космическото време.
Това е предаването на ЕЮО!
Авангардна наука и живот зад стените на ЕЮО,
Европейската Южна Обсерватория.
Изучаване на крайната граница с нашия домакин д-р Джей, т. е. д-р Джо Лиски.
Здравейте и добре дошли на това много специално "мултипредаване".
Ще изследваме уникално сработване
между някои от най-силните телескопи в света, едновременно
на земята и в космоса.
Сега, за да направим това, направихме подобно сработване между
предаването на ЕЮО, предаването на Хъбъл,
скритата вселена на Космическия Телескоп Спитцер и
"Красивата Вселена" на Обсерваторията за гама лъчи Чандра.
Аз съм Меагн Ватски за Красивата Вселена от центъра на Чандра Гама-лъчи
И аз съм д-р Робърт Хърт за Скритата Вселена от научния център на Спитцер НАСА
Комбинацията от дълбоките наблюдения на много различни телескопи
правят този проект толкова важен.
Колкото по-дълго гледа един телескоп дадена цел,
толкова по-чувствителни стават наблюденията и толкова по-дълбоко можете да гледате в космоса.
Но за да видите цялата картина на това какво се случва във Вселената,
астрономите също така се нуждаят от наблюдения в различните дължини на вълните,
изискващи различни телескопи.
Това са ключовите идеи зад Произхода на Великите Обсерватории Дълбоко Проучване,
или GOODS за кратко.
Проектът GOODS обединява най-развитите обсерватории в света,
включващи Много Големия Телескоп на ЕЮО,
телескопът Хъбъл на НАСА/ЕКА,
космическият телескоп Спитцер,
Обсерваторията за гама-лъчи Чандра и много други,
всяка правеща изключително задълбочени наблюдения
на отдалечената Вселена през електромагнитния спектър.
Комбинирайки силите си и наблюдавайки една и съща част от небето,
обсерваториите от GOODS ни дават уникална гледка на формацията
и еволюцията на галактики през космическото време,
и картографират историята на разширяването на Вселената.
Сега, това не е първия случай, когато телескопи
ca използвани, за да ни дадат изключително дълбоки гледки на космоса.
Например, Дълбокото Поле на Хъбъл е много дълбоко изображение
на малък участък от небето в северното съзвездие Голямя Мечка.
Това разкри хиляди отдалечени галактики
въпреки фактът, че цялото поле е всъщност само петънце от небето,
с размери подобни на песъчинка.
Сега, с GOODS, много различни обсерватории
обединиха силите си около две по-големи цели,
едната е в Дълбокото Поле на Хъбъл в северното небе,
и една центрирана в друга дълбока цел,
Дълбокото Поле на Чандра, в южното небе.
Всяко едно от основните полета на GOODs е 30 пъти по-голямо от Дълбокото Поле на Хъбъл,
и допълнителни наблюдения покриват зона с размерите на една пълна Луна.
Тези области от небето вече са били едни от най-широко изследваните територии,
и така комбинацията от съществуващата архивна информация с многото нови, определени наблюдения
ни дават неповторим поглед към историят на галактиките.
При Много Големия Телескоп на ЕЮО в Паранал, 8.2 метровите гиганти
бяха използвани за общо 100 нощи за определени наблюдения.
Телескопите направиха изображения на региона в инфрачервена светлина,
и на границата между видимата и ултравиолетовата светлина.
При тези къси вълни, само телескопите намиращи се в изключителни райони
като Церо Паранал на МГТ
има шанса да наблюдава през атмосферата на Земята.
Телескопът Хъбъл на НАСА/ЕКА наблюдава
регионите на GOODS оптически и в инфрачервената дължинa на вълните,
за да може да засече галактики формиращи звезди сред останалите обекти.
Сега, Хъбъл прекара общо 5 дена в наблюдаване на полетата,
разделени в пет повторни посещения.
Всяко от тези било разделено от предишното с около 45 дена.
Сега, разпределяйки наблюденията по този начин,
Хъбъл беше способен да наблюдава за появата на нови супернови през месеците,
даващи ни ключова информация за изучаването на разширяването и ускорението на Вселената
породено от мистериозната тъмна енергия.
Но не само Хъбъл правеше космически наблюдения за GOODS…
Космическият Телескоп Спитцер на НАСА снима регионите на GOODS
в инфрачервена светлина за пет дена,
в дължина на вълните до 30 пъти по-дълги от наблюденията на Хъбъл.
Тези дължини на вълните са важни за разкриването на далечни галактики
чиято светлина може да е закрита от космически прах,
или разтегната от разширяването на Вселената, правещи ги невидими за Хъбъл.
За тези далечни галактики, снимките на Спитцер също говорят на астрономите относно тяхната възраст
и тяхната обща маса от звезди - допълваща информацията от Хъбъл.
А сега, нека се преместим от инфрачервените към доста по късите дължини на вълните…
Също в орбита, Гама-лъчевата Обсерватория Чандра вече е наблюдавала полетата GOODS
в многобройни дълги наблюдения направени през годината.
Изображенията на Чандра са най-дълбоките гамалъчеви изображения правени някога,
и засече над 200 източника на гама-лъчи
които се вярва да са супермасивни черни дупки в центровете на млади галактики.
Гамалъчите се пораждат от изключително горещи междузвездни газове
падащи в черните дупки.
Тези наблюдения на в различни дължини на вълните разкриха десетки хиляди галактики.
За да разбираме повече историята и образуването на галактиките
през огромното разтегляне на историята на Вселената,
трябва да се научим да измерваме по-прецизно разстоянията,
за да ги нагодим в космическото време.
Тъй като тези галактики са толкова далеч,
светлинните вълни, които виждаме днес от тях
са започнали пътуването си до около преди 13 милиарда години,
и тъй като Вселената се разширява от началото на Големия Взрив,
тогава Вселената бола по-малко от 1/7 от сегашния си размер.
Повреме на милиардите години на пътуване на светлината,
нейната дължина се разтягала докато се разширявало и пространството.
Този ефект известен като "червено отместване"
защото, например, светлина, която била по произход синя или ултравиолетова на свят
е преминала към по-дълга и по-червена дължина на вълната.
Отново на земята, астрономите използват спектрографи
в Много Големия Телескоп на ЕЮО
за да улавят спектъра на галактики,
разпръсквайки светлината си като цветовете на дъгата.
Сега спектърът позволява на астрономите да измерват
червеното отместване на галактиките, а оттам, тяхното разстояние.
Обширна кампрания произведе червени отмествания
за почти 3000 галактики в полетата на GOODS.
А сега с тези знания можем да поставим галактиките
в техните разстояния по широк конус на пространството,
простираща се от нашата собствена гледна точка
като прожектор лъч в космоса.
Можем да направим изумително пътешествие
през един вид тунел към края на Вселената.
В някои места, групите галактики заедно,
формират структури, които са с размер до десетки милиони светлинни години.
Благодарение на GOODS и други проучвания в същия регион,
тези области от небето са уникално добре изучени
с висока резолюция, дълбоки наблюдения
през широк диапазон от дължини на вълните,
като ще има и още.
Например, Атакамския Експериментален Телескоп Откривател на следи, или АЕТО,
прекара общо 300 часа - почти две пълни седмици -
снимайки регионът в подмилиметрови дължини на вълните,
от своята висока позиция на 5000 метра в платото Чахнантор
в Чилийските Анди.
Наблюдения в тези вълни
са идеални за откриване на червено отместване на светлината
на далечни прашни галактики в ранната Вселена.
Заради по-дългата вълна на подмилиметровата си светлина,
изображенията на АЕТО не са толкова ясни, както визуалната или инфрачервената снимка.
Въпреки това, благодарение на дълбоките изображения на Спитцер,
както и изображения направени в радиовълни,
можем да сравним и идентифицираме обекти открити от АЕТО
с галактики видяни в други дължини на вълните.
Подмилиметровата светлина
разкрива, че стотици звезди биват формирани на година в тези галактики.
В следващите няколко години,
АЛМА, Атакамската Милиметрова/Подмилиметрова мрежа телескопи,
строяща се в моментана същото плато като АЕТО,
ще започне първите си научни наблюдения.
Също наблюдавайки в подмилиметровата дължина на вълната,
ще бъде много по-чувтвителна от АЕТО,
и резолюция по-добра от тази на Хъбъл.
АЛМА ще направи революция в разбирането ни на ранната Вселена
разкривайки ни още много отдалечени, скрити в прах галактики
които не могат да бъдат видяни с визуалните и инфрачервени телескопи.
Тези проекти са отличен пример за това как наблюденията
се обединяват из целия електромагнитен спектър,
за да ни дадат пълна гледка на галактиките през цялата история на Вселената.
Вече, астрономите написаха над 400 вестника основани на тези данни,
и дори още се задават на поточната линия!
И отгоре на всичко, наблюденията на полетата GOODS ще продължи в бъдеще.
Тези малки области от небето ще бъдат първостепенни цели за следващото поколение телескопи
както на земята, така и в космоса,
и астрономите по целия свят ще използват тези данни
за да научават нови неща за Вселената за години напред.
Казвайки довиждане на нашите приятели от другите обсерватории,
аз съм д-р Джей слагащ край на предаването на ЕЮО и на предаването на Хъбъл...
Аз съм Робърт Хърт слагащ край на Скритата Вселена и Научния Център на Спитцер,
напомняйки ви, че има скрита Вселена само чакаща да бъде разкрита.
А аз съм Меган Уатски
слагаща край на Обсерваторията Чандра и Красивата Вселена.
Присъединете се към мен за още едно космическо приключение,
което съм сигурен, че ще ни изненада отвъд най-дивото ни въображение.
Това беше мултипредаване от:
Предаването на ЕЮО, Предаването на Хъбъл, Скритата Вселена, Красивата Вселена
Предаването на ЕЮО е продуцирано от ЕЮО, Европейската Южна Обсерватория.
ЕЮО, Европейската Южна Обсерватория е превъзходната меджународна научна и технологична организация в астрономията
проектираща, строяща и управляваща световно най-развитите наземни телескопи.
Атакамската Голяма Милиметрова/Подмилиметрова Мрежа Телескопи (АЛМА), международно астрономическо съоръжение
е партньорство между Европа, Северна Америка и Източна Азия в съучастие с Чилийската Република.
АЕТО е сътрудничестов между институтът Макс Планк за радиоастрономия,
Европейската Южна Обсерватория, и Онсалската Космическа Обсерватория.
Транскрипция ЕЮО ; превод — Боян Пунгов
След като сте в час с ЕЮО,
насочете се 'извън този свят' с Хъбъл.
Предаването на Хъбъл подчертава най-новите открития на световно най-разпознаваемата и ценна космическа обсерватория,
телескопът Хъбъл на НАСА/ЕКА