Sledujete ESOcast!
Špičková věda a živé příběhy ze zákulisí ESO,
Evropské jižní observatoře.
Průvodcem při zkoumání hranic možností je Dr. J, alias Dr. Joe Liske.
Vítám vás u sledování mimořádné epizody ESOcast.
S blížícím se 50. výročím ESO v říjnu 2012
přineseme osm zvláštních vydání,
která nás seznámí s prvními 50 lety zkoumání jižní oblohy observatořemi ESO.
Velká stavba
Astronomie je velká věda.
Stejně jako nekonečný vesmír.
A výzkum kosmu si žádá obrovské přístroje.
Toto je 5 metrový Haleův reflektor na Mount Palomar.
Když se před 50 lety rodila Evropská jižní observatoř,
byl to největší dalekohled na světě.
Nejmodernějším přístrojem současnosti je VLT na Cerro Paranal.
Je to nejvýkonnější observatoř v dějinách.
Odhaluje nám veškerou nádheru vesmíru, v němž žijeme.
Astronomové však pomýšlejí na ještě větší přístroje.
A ESO jejich sny uskutečňuje.
San Pedro de Atacama.
Městečko ukryté v úchvatné krajině mezi divy přírody
je domovem domorodých Atacameños
a také dobrodruhů s batohem.
A astronomů a techniků ESO.
Nedaleko od San Pedra nabývá obrysů přístroj snů.
Jmenuje se ALMA – the Atacama Large Millimeter/submillimeter Array.
ALMA je společným projektem Evropy, severní Ameriky a východní Asie.
Pracuje jako obří zoomovací objektiv.
Když je všech 66 antén u sebe, získají širokoúhlý pohled.
Jsou-li rozptýleny, odhalí mnohem jemnější detaily na malé části oblohy.
V submilimetrových vlnách vidí ALMA vesmír úplně jinak.
A co může objevit?
Zrod úplně prvních galaxií ve vesmíru krátce po velkém třesku.
Studená zaprášená mračna molekulárního plynu
— hvězdné porodnice, v nichž se rodí nová slunce a planety.
A také kosmickou chemii.
ALMA bude pátrat po organických molekulách — stavebních kamenech života.
Stavba antén ALMA je v plném proudu.
Dva obří transportéry pojmenované Otto a Lore
dopravují dokončené antény na náhorní plošinu Chajnantor.
Ve výšce 5000 metrů nad mořem
má soustava antén nevídaný výhled na mikrovlnný vesmír.
Zatímco ALMA je před dokončením,
další sen ESO o mimořádném přístroji je ještě vzdálený roky.
Vidíte tu horu tamhle?
To je Cerro Armazones.
Nachází se blízko Paranalu.
Stane se sídlem největšího dalekohledu v lidských dějinách.
Toto je "Evropský extrémně velký dalekohled".
Největší astronomické oko na světě.
Pyšní se zrcadlem o průměru téměř 40 metrů.
Proti E-ELT jsou všechny předchozí dalekohledy prostě trpaslíci.
Téměř 800 počítačem řízených segmentů zrcadla.
Složitá optika, která přinese ty nejostřejší obrazy.
Kopule vysoká jako věž chrámu.
E-ELT je přeborník v superlativech.
Ale skutečným divem je samozřejmě vesmír okolo nás.
E-ELT pomůže odhalit planety obíhající cizí hvězdy.
Jeho spektrografy propátrají atmosféry těchto cizích světů
a budou pátrat po biologických stopách.
Ještě dále bude E-ELT zkoumat jednotlivé hvězdy v cizích galaxiích.
Bude to jako setkat se poprvé s obyvateli jiného města.
Teleskop bude pracovat i jako stroj času
a umožní nám podívat se miliardy roků do minulosti,
abychom zjistili, jak to všechno začalo.
A možná rozluští tajemství zrychlujícího se rozpínání vesmíru
— záhadné skutečnosti, že galaxie jsou od sebe jakoby odtlačovány
rychleji a rychleji.
Astronomie je velká věda, je to věda velkých záhad.
Existuje život mimo Zemi?
Jaký byl počátek vesmíru?
Nový obří teleskop ESO nám ve snaze tomu porozumět pomůže.
Ještě nejsme u cíle, ale už to nebude trvat dlouho.
Co nás tedy čeká?
Nu, kdo ví?
ESO je však připravena na každé dobrodružství.
Dr. J se loučí s touto mimořádnou epizodou ESOcast.
Nashledanou příště s dalším vesmírným dobrodružstvím.
ESOcast produkuje ESO,
Evropská jižní observatoř.
ESO, Evropská jižní observatoř
je přední mezivládní vědecká a technologická astronomická organizace.
Mezi pozemskými i kosmickými observatořemi je ESO nejproduktivnější observatoří na světě.
Text titulků vytvořen v ESO; překlad: Jan Veselý, Hvězdárna a planetárium v Hradci Králové