Dette er ESOcast!
Med banebrydende videnskab og livet bag kulisserne i ESO,
det Europæiske Syd Observatorium,
udforsker vi den ultimative grænse med vores vært Dr. J alias Dr. Joe Liske.
Hej og velkommen til denne særudgave af ESOcast.
Op til ESOs 50 års jubilæum i oktober 2012
vil vi vise otte særlige indslag,
som portrætterer ESOs første 50 år med at udforske den sydlige himmel.
At bygge stort
Astronomi er en stor videnskab.
Det er et enormt univers derude,
og udforskningen af kosmos kræver enorme instrumenter.
Dette er 5 meter Hale-spejlteleskopet på Palomar Mountain.
Da det Europæiske Syd Observatorium opstod for halvtreds år siden,
var det verdens største teleskop.
ESOs Very Large Telescope på Cerro Paranal sætter standarden nu.
Som det mest kraftfulde observatorium i historien,
har det afsløret den fulde pragt af det univers, vi lever i.
Men astronomerne er ude efter endnu større instrumenter.
Og ESO realiserer deres drømme.
San Pedro de Atacama.
Gemt midt i et betagende landskab og naturens vidundere,
ligger denne maleriske by, der er hjemsted for de oprindelige atacamenõs,
og også eventyrlystne rygsæksrejsende.
Og ESO astronomer og teknikere.
Ikke langt fra San Pedro tager ESOs første drømmemaskine form.
Den kaldes ALMA - Atacama Large Millimeter/submillimeter Array.
ALMA er et partnerskab mellem Europa, Nordamerika og Østasien.
Det fungerer som en gigantisk zoomlinse.
Tæt sammen giver de 66 antenner et vidvinkelbillede.
Men spredt væk fra hinanden, afslører de mange fine detaljer på et mindre område af himlen.
Ved submillimeter-bølgelængder ser ALMA universet i et andet lys.
Men hvad vil det afsløre?
Fødslen af de allerførste galakser i universet i kølevandet på big bang.
Kolde og støvede skyer af molekylær gas
- stjernefødeklinikkerne, hvor nye stjerner og planeter bliver født.
Og: den kosmiske kemi.
ALMA vil opspore organiske molekyler - livets byggeklodser.
Konstruktionen af ​​ALMA-antennerne er i fuld gang.
To gigantiske transportvogne kaldet Otto og Lore,
transporterer de færdige antenner op til Chajnantor-højsletten.
En højde på 5000 meter over havets overflade,
giver anlægget en hidtil uset udsigt til mikrobølge-universet.
Mens ALMA næsten er færdigt,
er ESOs næste drømmemaskine stadig et par år væk.
Kan du se bjerget derovre?
Det er Cerro Armazones.
Ikke langt fra Paranal,
vil det blive hjem for det største teleskop i menneskets historie.
Mød European Extremely Large Telescope.
Verdens største øje mod himlen.
Med et spejl på næsten 40 meter i diameter,
virker alle andre tidligere teleskoper som dværge ved siden af E-ELT.
Næsten ottehundrede computerstyrede spejlsegmenter.
Indviklet optik, der giver de skarpest mulige billeder.
En kuppel så høj som et kirketårn.
E-ELT er en øvelse i superlativer.
Men det virkelig vidunderlige er selvfølgelig derude i universet.
E-ELT vil afsløre planeter, der kredser om andre stjerner.
Dens spektrografer vil undersøge atmosfærerne på disse fremmede verdener,
på udkig efter biosignaturer.
Længere væk vil E-ELT studere de enkelte stjerner i andre galakser.
Det er som at møde beboerne i nabobyer for første gang.
Arbejdende som en kosmisk tidsmaskine,
lader det gigantiske teleskop os se milliarder af år tilbage,
for at finde ud af hvordan alting begyndte.
Og det kan måske løse gåden om universets acceleration
- det mystistke faktum at galakser skubbes væk fra hinanden
hurtigere og hurtigere.
Astronomi er stor videnskab og det er en videnskab med store mysterier.
Er der liv andre steder end på Jorden?
Hvad er universets oprindelse?
ESOs nye monsterteleskop vil hjælpe os i vores søgen for at forstå.
Vi er der ikke endnu, men det vil ikke vare længe.
Så hvad bliver det næste?
Tja, det er der ingen, der ved.
Men ESO er klar til eventyret.
Dette er Dr. J, der afslutter denne særlige episode af ESOcast.
Tag med mig igen næste gang på et andet kosmisk eventyr.
ESOcast er produceret af ESO,
det Europæiske Syd Observatorium.
ESO, det Europæiske Syd Observatorium,
er den mest fremtrædende mellemstatslige videnskabelige og teknologiske organisation indenfor astronomi.
Både med jord- og rumbaserede observatorier, ESO er det mest produktive observatorium i verden.
Transskription af ESO; oversættelse af Tycho Brahe Planetarium.