To je ESOcast!
Vrhunska znanost in življenje v zakulisju ESO
Evropskega južnega observatorija.
V raziskovanju skrajnih meja je naš gostitelj dr. J., znan tudi kot dr. Joe Liske.
Pozdravljeni in dobrodošli v tej posebni epizodi ESOcasta.
Na poti k ESO-vi 50-letnici oktobra 2012
vam predstavljamo osem posebnih epizod
o ESO-vih prvih 50-ih letih raziskovanja južnega neba.
Gradnja velikanov
Astronomija je velika znanost.
Vesolje tam zunaj je veliko
in raziskovanje kozmosa zahteva velike instrumente.
To je 5-metrski reflektor Hale na gori Palomar.
Ko je pred petdesetimi leti nastal Evropski južni observatorij
je bil to največji teleskop na svetu.
Danes pa je najbolj dovršen ESO-v Zelo velik teleskop (VLT) na Cerro Paranal.
Kot najzmogljivejši observatorij v zgodovini
je razkril celoten sijaj vesolja v katerem živimo.
Vendar si astronomi želijo še večje instrumente.
In ESO uresničuje njihove sanje.
San Pedro de Atacama.
Postavljeno sredi prekrasne pokrajine in naravnih čudes
se nahaja to slikovito mesto, ki je dom tako domorodnih Atacameños
kot tudi pustolovcev z nahrbtniki.
In ESO-vih astronomov in tehnikov.
Nedaleč od mesta San Pedro oblikujejo ESO-v prvi sanjski instrument.
Imenuje se ALMA - Veliki milimetrski/podmilimetrski niz v Atacami (Atacama Large Millimeter/submillimeter Array).
ALMA je skupni projekt Evrope, Severne Amerike in Vzhodne Azije.
Deluje kot velikanska zoom leča.
Ko je 66 anten tesno skupaj, zagotavljajo širokokotni pogled.
Ko so postavljene bolj narazen, pa razkrijejo veliko manjše podrobnosti na manjšem območju neba.
V podmillimetrskih valovnih dolžinah vidi ALMA vesolje v drugačni luči.
Toda kaj bo razkrila?
Rojstvo čisto prvih galaksij v vesolju, kmalu po prapoku.
Hladne oblake prahu in molekularnega plina
— zvezdne porodnišnice, kjer se rojevajo nova sonca in planeti.
In: kemijo kozmosa.
ALMA bo izsledila organske molekule — gradnike življenja.
Gradnja anten ALMA je v polnem zagonu.
Dve velika tovornjaka, ki se imenujeta Otto in Lore,
peljeta dokončane antene na planoto Chajnantor.
Na 5000 metrih nadmorske višine
zagotavlja ta niz anten neprimerljivi pogled na vesolje v mikrovalovih.
A medtem ko je ALMA že skoraj končana,
manjka do naslednjega ESO-vega sanjskega inštrumenta še nekaj let.
Vidite to goro?
To je Cerro Armazones.
Nedaleč od Paranala
bo dom največjega teleskopa v zgodovini človeštva.
Spoznajte Evropski izjemno velik teleskop (European Extremely Large Telescope - E-ELT).
Največje svetovno oko zazrto v nebo.
Opremljen s 40-metrskim zrcalom
E-ELT daleč prekaša vse dosedanje teleskope.
Skoraj 800 računalniško nadzorovanih segmentnih zrcal.
Zapletena optika, ki zagotavlja najostrejše slike.
Kupola visoka kot cerkveni zvonik.
Z E-ELT-jem vadimo superlative.
Toda pravi čudež je seveda v vesolju tam zunaj.
E-ELT bo razkril planete, ki se gibljejo okoli drugih zvezd.
Njegovi spektrografi bodo zasledovali atmosfere teh tujih svetov
in iskali sledi življenja.
Še globje v vesolju bo E-ELT proučeval posamezne zvezde v drugih galaksijah.
To je podobno prvemu srečanju s prebivalci sosednjih mest.
Deloval bo kot kozmični časovni stroj,
saj nam bo ta velikanski teleskop omogočal pogled milijarde let nazaj,
da bomo izvedeli, kako se je vse začelo.
In morda bo rešil uganko pospešenega širjenja vesolja
— skrivnostno dejstvo, da se galaksije oddaljujejo druga od druge
hitreje in hitreje.
Astronomija je velika znanost in znanost velikih skrivnosti.
Ali obstaja življenje izven Zemlje?
Kako je nastalo vesolje?
Novi ESO-v pošastni teleskop nam bo pomagal pri našem prizadevanju, da bi razumeli vesolje.
Nismo še tam, vendar ne bo trajalo dolgo.
Kaj je naslednje?
No, nihče ne ve.
A ESO je pripravljen na pustolovščino.
Z vami sem bil dr. J., v tej posebni epizodi ESOcasta.
Pridružite se mi spet naslednjič na novi vesoljski dogodivščini.
Producent ESOcasta je ESO,
Evropski južni observatorij.
je pomembna medvladna znanstvena in tehnološka organizacija za astronomijo.
Med vsemi observatoriji, ki so postavljeni na Zemljinem povšju ali izstreljeni v vesolje, je ESO najbolj produktiven observatorij.
Zapis v angleščini: ESO; prevod: Dunja Fabjan, www.portalvvesolje.si.